George Biddell Airy | |
---|---|
![]() | |
Narození | 27. července 1801 Alnwick, Northumberland, Anglie |
Úmrtí | 2. ledna 1892 (ve věku 90 let) Greenwich, Londýn, Anglie |
Národnost | Spojené království |
Alma mater | Colchester Royal Grammar School Trinity College na Cambridgi |
Pracoviště | Univerzita v Cambridgi Královská společnost |
Obory | astronomie, matematika |
Ocenění | Gold Medal of the Royal Astronomical Society Copleyho medaile |
Děti | Wilfrid Airy Hubert Airy Christabel Airy |
Příbuzní | Anna Airy[1] (vnučka) |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Sir George Biddell Airy PRS KCB (27. července 1801 – 2. ledna 1892) byl anglický matematik a astronom, který mezi lety 1835 a 1881 zastával pozici Královského astronoma. Zabýval se např. studiem oběžných drah planet a měřením průměrné hustoty Země. Jako Královský astronom v roce 1851 určil, že základní poledník prochází Královskou greenwichskou observatoří. V roce 1831 mu byla za výzkum světla a vytvoření teorie duhy udělena Copleyho medaile. V roce 1833 a 1846 získal Gold Medal of the Royal Astronomical Society.
Vystudoval Trinity College na Cambridgeské univerzitě a v roce 1826 se tam stal lukasiánským profesorem matematiky. V únoru 1828 se stal profesorem astronomie a ředitelem Cambridgeské observatoře. V roce 1836 se stal členem Královské společnosti a v roce 1840 členem Královské švédské akademie věd.
Jsou po něm pojmenovány krátery Airy (Měsíc)[2], Airy (Mars) a Airy-0 (Mars).
Je rovněž vynálezcem tórických čoček pro korekci astigmatismu.[3]
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search